Mala Peca, votlina kralja Matjaža, črna Marija, Luški stan, izvir reke Meže, Naravni park Bistra, Mini K 24, Mini ferata, vse to in še več so izjemni, še povsem neodkriti kotički naše Slovenije, ki se skrivajo v slikoviti dolini Koprivne, kamor na krajše in malo daljše izlete vodimo otroke, ki obiščejo deželo kralja Matjaža. Izhodišče je Črjanski raj, tik pod vznožjem najvišje koroške gore Pece, kjer je skrita idilična lokacija za prave radovedneže in pustolovce. Vodenje najmlajših po koroški naravi in krajini je posebno doživetje, ki je že vnaprej skrbno načrtovano in organizirano. Otroke sprva s slikovnim materialom spoznamo z avtentično koroško krajino. Poudarek je na vsaki ciljni skupini posebej. Vsem pa je skupno, da jim na razumljiv način predstavimo pomen varovanja narave in okolja, v katerem so se znašli, jih ozavestimo o pomenu in ohranjanju naravnih in tradicionalnih vrednot ter biotske raznovrstnosti in krajine.
![](https://lipovlist.turisticna-zveza.si/wp-content/uploads/2024/07/crna5jpg.jpg)
V dveh letih delovanja Črjanskega raja so se pri nas zvrstili številni najmlajši, ki so obiskali pravljični svet Dežele kralja Matjaža. Čeprav je po poplavah obisk precej upadel, se je letošnje leto življenje vrnilo v svoje tire. Načrtovanih je nekaj dni dejavnosti za otroke prve in druge triade osnovne šole, precej je zanimanja tudi za šole v naravi, kjer se učenci na številnih izletih po črnjanskih hribih med drugim spoznajo s pestrim rastlinskim in živalskim svetom Koroške. Obiskovalce, ki vstopijo v Mežiško dolino, vse od Dravograda gorvodno spremlja reka Meža. In kje izvira ta lepotica ? Tega marsikdo ne ve. Mi pa vemo, ker se to dogaja povsem blizu Črjanskega raja. Dobro uro je do tja. Pripravimo si nahrbtnike, sendviče, vodo ali domače sokove, še kakšno jabolko dodamo, nato se odpravimo na raziskovanje rečne dogodivščine. Otroci opazujejo naravo, obiščejo še delujoči mlin, opazujejo osamele kmetije ter način trajnostnega gospodarjenja, spoznajo različna življenjske prostore: gozd, travnik in pašnik. Ob poti opazijo ‘naravno katastrofo’, ki je prizadela ta predel. Pred leti je orkanski veter podrl dobršen del gozdnih površin, zaradi ranljivosti naravnega habitata gozdove zdaj ogrožajo podlubniki. Na poti se vedno dotaknemo teme v luči trajnosti in prilagajanja na klimatske spremembe. Vselej pridemo do zaključka, da si človek ne more podrediti narave, da njeni viri niso neomejeni ter da je nastopil čas, da razmislimo oz. začnemo delovati v smeri tega, kaj lahko ljudje storimo za naravo.
![](https://lipovlist.turisticna-zveza.si/wp-content/uploads/2024/07/crna6.jpg)
»Vsaka pomoč je zlata vredna,« pravijo kmetje v dolini Koprivne, kjer so osamele visokogorske kmetije. Aktivnost ‘Kmet za en dan’ privabi nasmeh na obraz. Ko omenimo otrokom, da se bodo preizkusili v kmečkih opravilih, je to dejavnost, na katero vsi najbolj zvesto čakajo. Komaj čakajo, da bodo zavihali rokave in priskočili na pomoč okoliškim kmetom. Grabili bodo seno, krmili živali, pobirali jajca, se peljali že s skoraj muzejskim traktorjem. Tak dan kar prehitro mine.
![](https://lipovlist.turisticna-zveza.si/wp-content/uploads/2024/07/crna7.jpg)
Ker imamo gozda na srečo na pretek, so programi gozdne pedagogike precej privlačni, saj v luči teh izvajamo praktično spoznavanje gozda in narave. S temi aktivnostmi pri otrocih spodbujamo domišljijo, da postanejo radovedni. Na sprehodu po gozdu naberemo gozdne plodove, iz katerih nastanejo čudovite stvaritve iz naravnih materialov.
Mnogo je katoliških cerkva po Sloveniji in svetu, vsaka ima svojo zgodbo in zgodovino. Izjemno malo pa je tako skrivnostnih in privlačnih, kot je cerkev sv. Ane v Koprivni nad Črno na Koroškem. V njej je kip zelo redke in edinstvene temnopolte Marije. Še vedno pa je črna Marija v Koprivni toliko odmaknjena od prve vasi in toliko medijsko neizpostavljena, da njenega obstoja ne poznajo niti ljudje na Koroškem, kaj šele drugod. Ta znamenitost je precej skrita, obiskovalcem Črjanskega raja jo razkrijemo. Mimo pelje tudi Jakobova pot, 800 km dolga pot, ki je ena najslavnejših romarskih poti na svetu.
![](https://lipovlist.turisticna-zveza.si/wp-content/uploads/2024/07/crna1-scaled.jpg)
Malce naprej od odcepa k črni Mariji, na poti proti Lužam, stoji ‘žegnan studenec’, edini, ki pozimi ne zamrzne. Obiskovalcem naših krajev predstavimo ljudsko izročilo in staro bajko, ki pravi, da je to vrelec mladosti in eliksir zdravja. Pri tem koritu si mimoidoči radi nalijejo vode. Dekleta si z njo umijejo obraz, fantom pa da posebno moč, vedo povedati.
![](https://lipovlist.turisticna-zveza.si/wp-content/uploads/2024/07/crna6.jpg)
Za konec še aktivnost, brez katere nihče ne sme zapustiti Olimpijske vasi – Črne na Koroškem in Črjanskega raja.
»Še danes je v gori, in ko bo ljudem res hudo in se bo njegova brada devetkrat zavila okrog mize, bo prišel z vsemi zakladi gore nazaj.« A še pred tem ga moramo obiskati. In to tudi storimo. Kje spi kralj Matjaž? To naj bo to uganka do takrat, ko se srečamo. Potem vam vse povemo in tudi pokažemo. Gora se bo odprla in med nas bo prišel sam kralj Matjaž.
Katja Gole – vodnica v naravi in krajini, vodja programov na Zavodu za aktivna doživetja, Črjanski raj, novinarka
Vodnik/vodnica v naravi in krajini
Pred nekaj leti smo na Centru RS za poklicno izobraževanje revidirali poklicne standarde, ki so podlaga za izobraževalni program Naravovarstveni tehnik/naravovarstvena tehnica. Med poklicnimi standardi v obravnavi je bil tudi Vodnik/vodnica na zavarovanih območjih. Ob reviziji omenjenega poklicnega standarda je bila delovna skupina mnenja, da bi bilo dobro, da bi tudi odraslim osebam in ne zgolj dijakom, omogočili možnost pridobitve kvalifikacije za vodenje v naravi. Na podlagi te odločitve se je pripravila nacionalna poklicna kvalifikacija (NPK) Vodnik/vodnica v naravi in krajini. Predhodno vodenje po zavarovanih območij smo razširili na vodenje v naravi in krajini.
Omenjena kvalifikacija predstavlja velik korak v našem prostoru, ki je resnično obdarjen s pestro naravno raznovrstnostjo in očarljivo naravo. Umeščanje tovrstne vsebine v strokovni kurikulum in možnost pridobitve nacionalne poklicne kvalifikacije vidim kot potrditev in rast stroke tako na področju storitev vodenja v naravi in krajini kot tudi na področju ozaveščanja ljudi o naravi in naravnih vrednotah.
Kako pridobiti certifikat za nacionalno poklicno kvalifikacijo Vodnik/vodnica v naravi in krajini?
To pomeni, da vsi tisti, ki dobro poznajo naravo in že vodijo v naravi in krajini, lahko postanejo kandidati za pridobitev omenjenega certifikata.
Trenutni izvajalec za pridobitev omenjene NPK je Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije (KGZS). Kandidati, ki želijo pridobiti certifikat za omenjeni NPK se prijavijo pri izvajalcu in takrat jim dodelijo svetovalca, ki jim pomaga pripraviti osebno zbirno mapo. V nadaljevanju postopka bo tričlanska nacionalna komisija pripravljeno mapo pregledala in presodila ali je kandidat na podlagi osebne zbirne mape lahko potrjen brez preverjanja ali bo moral priti na preverjanje. Preverjanje kandidata bo potekalo najprej v pisni obliki, nato preverjanje posameznikovega nastopa v simulirani realni situaciji in na koncu bo potekalo še ustno preverjanje.
Nacionalna poklicna kvalifikacija (NPK) Vodnik/vodnica v naravi in krajini je pripravljena na peti stopnji zahtevnosti in je kot kvalifikacija razvidna v nacionalnem slovenskem ogrodju kvalifikacij, kar je pomembno za delodajalce na območju Slovenije in EU.
Besedilo: Majda Stopar